- Side 657 -
...har ét virkemiddel til rådighed, og det består i at vedtage love. Disse bliver til i et samarbejde mellem kongen, hvilket vil sige regeringen, og Folketinget. Såvel regeringen som Folketinget deltager i tilblivelsen, hvor begge organer kan fremsætte et lovforslag, men alene Folketinget og regeringen kan henholdsvis vedtage og stadfæste lovforslaget.
(...)
- Side 658 -
...forståelse af lovbegrebet medfører, at lovgivers materielle kompetence må afgrænses negativt, og det er således ikke muligt ud fra grundlovens § 3, 1. pkt., at fastslå indholdsmæssige begrænsninger af lovgivers kompetence. Derimod begrænses lovgivers kompetence af øvrige bestemmelser i grundloven, herunder i et vist omfang af regeringskompetencerne.
- Side 676 -
...centralt spørgsmål er således i den forbindelse, om en manglende udtrykkelig grundlovshjemmel til at foretage omgørelse af en beslutning truffet i medfør af en regeringskompetence er udtryk for, at grundlovgiver har gjort udtømmende op med de pågældende beslutningers reversibilitet. Dette må bero på en konkret vurdering af den enkelte regeringskompetence.
- Side 687 -
...Nielsen angriber i øvrigt i sin afhandling om grundlovens § 3 påberåbelsen af demokrati i forfatningsretlige studier. Han betegner dette som et »trøste-argument«, dvs. et universelt hjælpemiddel, man kan benytte, når man »er i nød for argumenter«, Nielsen, 1977, s. 56. Dette gælder således ved overvejelser, om der på et område er skabt en retssædvane.
- Side 692 -
...et forsøg på ved lov at indskrænke regeringskompetencen. Hvad enten man anskuer eksemplet som et forsøg på at indskrænke kompetencen eller blot en bevillingslov med en forudsætning, som regeringen ikke vælger at opfylde, er konsekvensen den samme, nemlig at »Beløbet anses for ubevilget«. Der henvises i øvrigt til analysen ovenfor i kapitel 5 og 6.