- Side 265 -
...tredeling:66. Domstolene har tidligere statueret, at love udgjorde ekspropriative indgreb, der var erstatningsudløsende, jf. U 1971.299 H (de islandske håndskrifter) og U 1980.955 Ø (fragtmonopol til KGH). Retspraksis har af flere grunde været »ikke intensiv«, jf. Torben Jensen, Domstolskontrollen med overholdelse af grundrettigheder, U 1995B.241.
(...)
...vilje til at administrere offentlige tilskud i overensstemmelse med lovgivningen og vedtog loven. En Tvind-friskole anlagde sag mod undervisningsministeren med påstand om, at § 7 var ugyldig. Landsretten frifandt ministeriet, men Højesteret gav skolen medhold i, at § 7 var ugyldig som stridende mod grundlovens § 3, 3. punktum. Højesteret udtalte bl.a.:
(...)
...grundlovens § 3 henhører en sådan afgørelse ikke under lovgivningsmagten, men under den dømmende magt med de deri liggende retsgarantier for borgerne. Højesteret finder derfor, at § 7 i lov nr. 506 af 12. juni 1996 er ugyldig … som stridende mod grundlovens § 3, 3. pkt. Højesteret tager herefter friskolens principale påstand til følge« (fremhævet her).
(...)
...umiddelbart som en simpel retlig subsumption, men er det næppe. Højesteret kvalificerer de faktiske omstændigheder forud for lovens vedtagelse som en »konkret retstvist«, hvilket vel er et skøn. Der synes i lovfortolkningen inddraget videre overvejelser. Grundlovens § 3, »magtadskillelseslæren«, hviler på Charles de Montesquieu, De l’Esprit des Lois,
- Side 285 -
...Er dette inspireret af udenlandsk ret, herunder den tyske forfatningsdomstol? Er der elementer i disse afgørelser, der følger et mønster i tidligere sager ved samme forfatningsdomstol? Juridiske forfattere har tolket denne udvikling således, at Højesterets nye praksis er stærkt inspireret af Bundesverfassungsgericht (den tyske forfatningsdomstol).